Vindstyrken øker og blir mer konstant dess høyere opp man kommer. Med dette prinsippet som utgangspunkt har ingeniørselskapet Altaeros Energies utviklet en svevende vindturbin.
Denne skal operere på 300 meters høyde - over tre ganger høyere enn tradisjonelle vindturbiner - i Alaska.
![Glava](https://images.gfx.no/80x/2782/2782873/Glava-Isolasjon_RGB.png)
![](https://images.gfx.no/cx0,cy104,cw3500,ch1167,2000x/2832/2832562/IMG_5546.jpg)
Altaeros Buoyant Airborne Turbine (BAT) er en heliumfylt ballong med en vindturbin festet på innsiden. Denne genererer strøm som sendes ned til bakken med en kabel. I tillegg til kabelen stabiliseres og forankres kraftverket med to sterke rep.
Kraftverket kan enkelt flyttes dit det trengs. I tillegg til å være svært rimelig å konstruere, gir den også relativt billig strøm til kundene. 1,1 kroner per kilowattime - omtrent halvparten av hva strømkunder med dieselaggregat i Alaska betaler per dags dato.
Les også: Så mange havvindturbiner ble satt opp i Europa i første halvår
Lav strømproduksjon
Men dette er neppe noe vi vil se svevende over enhver by i fremtiden. I tillegg til å ta enorm plass i luftrommet, er produksjonskapasiteten på svevekraftverket lavt: skarve 30 kilowatt. Nok til å forsyne rundt tolv husstander med strøm.
Nisjen til konstruksjonen blir dermed avsidesliggende kroker med lavt kraftbehov. For eksempel gruver og observasjonsposter, ifølge IEEE.
I tillegg til å generere strøm, kan sveveriggen løfte radioutstyr og værmålere, opplyser produsenten.
Se vindkraftverket i aksjon i videovinduet under.
Google satser også
Altaeros er ikke alene om å lage en svevende vindkraftløsning der generatoren løftes opp sammen med turbinen. Google-støttede Makani Power startet i 2006 med et prosjekt hvor en drake formet som et fly holder seg i luften ved hjelp av vind.
I tillegg til å holde farkosten svevende, fører vinden til at flere mindre vindturbiner fremme på kraftverket roterer og genererer strøm som sendes til bakken.
I motsetning til BAT, som utelukkende vil rette seg mot avsidesliggende områder utenfor kraftnettet, satser Makani ambisiøst.
De tror deres løsning kan oppnå en produksjon på 600 kilowat, rundt en fjerdedel av hva en tradisjonell vindturbin i Smøla vindpark produserer.
Se løsningen illustrert i videoen under.
![Innovasjon Norge](https://images.gfx.no/80x/2828/2828923/df17d6fe-c2a4-45b1-ada6-7cd31fc3c531.png)
![Trer frem med omstilling som innstilling](https://images.gfx.no/1000x333/2831/2831537/innovasjonnorge.png)
Les også: Hvordan gjøre energisluk til plusshus
Genererer strøm på bakken
Det finnes også løsninger hvor man henter vindenergi, som senere omformes til strøm på bakken. En av disse er italienske Kitegen, hvor kinetisk energi fra paraglidere overføres gjennom tjorer som igjen skaper rotasjonskraft i en generator. Selskapet arbeider i dag med sin første prototype, STEM yo-yo.
Se Kitegens paragliderløsning i videoen under.
Les også:
Tobladet kinesisk vindmølle skal testes i Norge
Statkraft: Fornyelse av Smøla vindpark er lønnsomt
Siemens neste havvindmølle er på 10 MW